![](/sites/default/files/ikonok/1_btn.png)
Érvényesség ideje: 2010. 07. 23. 09 UTC - 2010. 07. 24. 06 UTC
Egy Észak-Európa feletti középponttal rendelkező ciklon hosszan elnyúló, hullámzó frontrendszere fogja befolyásolni Magyarország időjárását az elkövetkező időszakban. A front jelenleg Ausztria nyugati felén tartózkodik, és várhatóan az éjjeli órákban lép be az országba, holnap reggelre pedig várhatóan a Tisza vonalában fog tartózkodni. A front mögött a magasban erőteljes hidegörvény halad, ami labilizálja a légállapotot valamint további emelést biztosít, továbbá különösen az ECMWF-ben több szinten is (300 illetve 400 hPa) jet-profil figyelhető meg, ami végig a fronttal halad, sőt az előrejelzések szerint kissé behatolhat a melegszektor (és a szállítószalag) fölé is. Mindezen körülmények heves konvekciót valószínűsítenek néhány helyen az elkövetkező 24 órában.
A front előtt napközben a nyugati határszél közelében és délnyugaton kezdetben mérsékelt labilitás mutatkozik, azoban 15 UTC-ről 18 UTC-re, ahogy a közeledő magassági örvény hatására beindul a hidegadvekció, a hasznosítható konvektív energia felszökik 700-1000 J/kg-ról 1000-1300 J/kg-ra. A légköri nedvesség viszont várhatóan nyugaton, az Alpokalján és a Kisalföld nyugati felén összpontosul majd, így a nedves valamint a labilis területek összevetéséből az említett körzetekben lesznek meg a feltételek a délutáni, késő esti konvekció kialakulásához még a front előterében. A triggert a dombozati hatás illetve az egyre kifejezettebb örvényesség advekció biztosíthatja. Az örvény és a hozzá tartozó jetzóna közeledésével a 0-6 km-es szélnyírás is fokozódik, 15 UTC illetve 18 UTC-re már 17 m/s körüli illetve afeletti értékeket számol az ECMWF (GFS-ben szerényebb a szélnyírási profil, 15 m/s alatt marad erre az időszakra). Mindez támogatja a erős multicella illetve szupercella kialakulását a már említett térségben. Hosszabb életű szupercellás konvekció is elképzelhető a helyenként 150-200 m2/s2 közötti 0-3 km-es helikalitás következtében.
A front maga éjjel érkezik, így a hozzá köthető konvektív folyamatok már nem talajalapú labilitásból fognak táplálkozni. Az ECMWF-ben és a GFS pszeudotempjeiben egyaránt 800-1000 J/kg MUCAPE várható, hozzávetőlegesen 925 hPa-os indulási szinttel. A fronttal ugyanakkor nedvesség is érkezik, így vélhetően ez sem lesz gátja az éjszakai zivatarok kialakulának. A több forrásból táplálkozó emelés (front konvergenciája, örvényesség advekció valamint jet bal kilépő zónája) ezzel a labilitással párosulva intenzív zivatarokat eredményezhet, amelyek hevességét fokozhatja a 15-20 m/s-os 0-6 km-es szélnyírás is. Így éjjel is jellegében döntően multicellás illetve szupercellás konvekció kialakulására lehet számítani. A markáns és kiterjedt emelés akár magasabb szervezettségű konvektív rendszert (MKR) is lehetővé teszi, bár a 0-2.5 km-es szélnyírás kicsiny frontvonalra merőleges komponense kevéssé valószínűsíti erőteljesebb squall-line kialakulását. Mindenesetre a nedvesség eloszlásából, valamint a szállítószalag és a frontos emelés egymáshoz viszonyított helyzetéből ítélve leginkább a front északi felében lenne erre legtöbb esély. A zivatarok a reggeli órákra várhatóan a Duna-Tisza közében fognak alakulni.
A folyamatokhoz kapcsolódó heves események a következők lehetnek:
- szélvihar: 90 km/h feletti széllökés, egyrészt a front előtti izolált szupercellákban a 15-20 fok körüli deltathetaE értékek miatt, továbbá a frontális folyamatok és a konvekció együttes hatása miatt a front mentén is előfordulhatnak 90 km/h feletti lökések
- nagyobb méretű jég (2-4 cm): leginkább a szupercellás konvekcióhoz kapcsolódóan a front előtt (kiszáradás és az optimálishoz közeli 0 fokos nedves hőmérséklet magassága miatt). Az éjjeli zivatarokból is hullhatnak 2 cm körüli jegek.
- felhőszakadás: a 40 mm körüli kihullható víz ilyen magas 850 hPa-os hőmérséklet esetén nem tűnik kiugrónak, ugyanakkor különösen szupercellás zivatarban lokálisan lehetnek nagy csapadékok, leginkább az északi, hegyvidéki területek a veszélyeztettek
- tornádó: az alacsony szélnyírás valamint a magas felhőalap miatt nem túl nagy a valószínűsége, legtöbb esély erre az izolált cellákban van késő estig
Összefoglalva:
A közeledő hidegfront előtt késő délután, esti órákban kialakulhat néhány helyen erős multicella illetve szupercella, leginkább a Dunántúl nyugati felében, az Alpokalja térségében. A konvekcióhoz nagyobb méretű (2 cm feletti) jég, szélvihar (90 km/h felett) illetve lokális felhőszakadás társulhat. Az éjjel (előreláthatólag az éjféli órákban) érkező fronthoz kapcsolódóan is kialakulhatnak heves zivatarok, amik döntően multicellásnak várhatók, de ekkor is előfordulhat szupercella a 15-20 m/s-os szélnyírás következtében. Heves zivatar a front mentén bárhol kialakulhat (2 cm körüli jég, 90 km/h feletti széllökés, lokális felhőszakadás), ami várhatóan reggelre már a Duna-Tisza köze keleti felén fog járni. Nagyobb eséllyel az északi területeken szervezettebb zivatarrendszer (MKR) is kialakulhat.